Kui 27% inimestest ei saa enda sõnul üldse säästa, siis alla viie protsendi oma sissetulekust suudab regulaarselt säästa 19% ning kuus kuni kümme protsenti 22% uuringule vastanutest. Ligi kolmandik on neid, kes on võimelised säästma rohkem kui üksteist protsenti sissetulekust.
„Uuring kinnitab, et kõige suuremad raskused on säästmisega muust rahvusest elanikel, 35–49aastastel, suuremate linnade ning Virumaa elanikel. Arusaadavalt mängib säästmisel olulist rolli ka sissetuleku suurus ehk inimesed, kelle sissetulek on suurem, suudavad ka rohkem säästa,” kinnitas LHV majandusekspert Heido Vitsur.
Nendest, kelle sissetulek on kuni 500 eurot, ei saa üldse säästa pooled. Samas üle 1500 euro suuruse sissetulekuga inimestest ei saa üldse säästa iga kümnes. Sinna vahele jääb suur hulk inimesi: nendest, kes teenivad 501–900 eurot ei säästa 35% ning 900–1500 euro suuruse sissetulekuga inimestest ei ole võimelised enda sõnul säästma 17%.
Eesti inimeste suhtumist pensioni ja vanaduspõlve kaardistanud uuring viitab, et koguni 70% inimestest usub, et nende elatustase võib pensionile jäädes järsult langeda. Kõigest 14% vastanutest on seda meelt, et nende elatustase pensionile jäädes ei lange ning 16% ei osanud seda hinnata. „Arvestades, et Eestis saab pensionile jääv inimene pensioniks keskmiselt 34% oma viimasest palgast, on vanaduspõlve kindlustamine kindlasti vajalik. Kahjuks näitab uuring, et inimesed ei mõtle piisavalt oma pensionile ja ei kasutata riigi poolt pakutavaid kogumisvõimalusi. Vaid 44% vastanutest kogub teise ning 25% kolmandasse pensionisambasse,” lisab majandusekspert.