![Lennureis.](http://f12.pmo.ee/GtQXzdlJNqL7JOUkcq-25GAPi9o=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2020/11/27/13500073t1he6e5.jpg)
Bussi või lennukiga reisides tuleb tihti olla sundasendis ning sellises aeglustunud verevoolu tingimustes võib aktiveeruda trombide teke.
Bussi või lennukiga reisides tuleb tihti olla sundasendis ning sellises aeglustunud verevoolu tingimustes võib aktiveeruda trombide teke.
Kuna reisimine hoogustub sügisilmade saabudes, kordab Südameapteegi farmatseut Ethel Jamnes üle trombide tekke põhjused ning jagab nõuandeid, kuidas neid reisimise ajal ennetada.
„Vanuse kasvades võib suureneda südant ja veresooni puudutavate kardiovaskulaarhaiguste risk ka muidu tervetel inimestel. Üks osa veresoonkonna haigustest on veresoonte ummistuse teke ehk tromboos. Viimane tähendab veresoone ummistust, mis on põhjustatud veresoonesisesest verehüübimisest. Üks sagedasemaid venoosseid tromboose on süvaveeni tromboos, kus verehüüve tekib sügaval lihaste ja luude vahel asetsevates veenides. Sellisel juhul on takistatud verevool südame suunas ning tekib venoosne pais. Tulemuseks on paistes ja valutav jäse,“ selgitab farmatseut trombide tekkimist.
Veenitromboos ei ole kindlasti üksnes lennukis reisimise probleem, vaid ohustab kõiki, kes on ette võtnud pikema reisi. Nimelt kaasneb pika sundasendis istumisega verevoolu aeglustumine südame suunas, mis võibki esile kutsuda trombide tekke.
Tromboos tekib tavaliselt 1-2 nädala möödudes, kuid mõnel juhul ka kuni üks kuu pärast reisi. Enim on ohustatud inimesed, kellel on olemas üks või mitu tromboosi riskitegurit, milleks on vanus üle 40 aasta, ülekaal, suitsetamine, hiljutine operatsioon, naistel suukaudsete antibeebipillide kasutamine ning hormoonasendusravi.
Reisiaegseid trombe on võimalik edukalt ennetada näiteks kitsastele riiete asemel mugavate rõivaste kandmisega, kindlasti tuleb vältida vedelikupuudust ning juua piisavalt vett.
„Reisiaegseid trombe on võimalik edukalt ennetada näiteks kitsastele riiete asemel mugavate rõivaste kandmisega, kindlasti tuleb vältida vedelikupuudust ning juua piisavalt vett. Lennukis olles tasub film pausile panna ning liikuda võimalusel salongi vahekäigus, bussi või autoga reisides saab jalgade lihaspumba tugevdamiseks teha spetsiaalseid harjutusi, mis aitavad tugevdada verevoolu südame suunas,“ õpetab Jamnes.
Farmatseudi sõnul on keskmise tromboosiriskiga reisijad, kes on ülekaalulised, kellel on olnud hiljutine operatsioon, kes suitsetavad ja samuti rasedad. Neil tuleks lisaks eeltoodule kanda ka kompressioonpõlvikuid, mida saab osta apteekidest.
Kõrge tromboosiriskiga on reisijad, kellel on eelnevalt esinenud tromboosi, kellel in diagnoositud pahaloomuline kasvaja või leitud geneetiline soodumus trombide tekkeks. Neil soovitab Südameapteegi farmatseut lisaks üldmeetmetele ja reisipõlvikutele kasutada reisieelselt verevedeldajat. „Verevedeldajate võtmiseks peab eelnevalt konsulteerima arstiga, kes määrab vastava ravimi ja õige annuse,“ toonitab Jamnes.
Farmatseudi sõnul võivad südame-veresoonkonnahaigused ilmneda vargsi ning neid soodustavad peamiselt vähene liikumine, suitsetamine, alkoholi liigtarvitamine, ülekaal, vähene puu- ja köögiviljade söömine ning liigne soola tarvitamine. „Kõige edukamalt aitab südame-veresoonkonnahaigustest hoiduda tervislik elustiil,“ teab farmatseut soovitada.